Turkin korruptioskandaali 2013 on seurausta Turkissa käytävästä korruptiotutkinnasta, jonka aikana yli 20 ihmistä on pidätetty. Syytteet koskevat rakennuslupiin liittyvää lahjontaa ja laitonta kultakauppaa Iranin kanssa.[1]
Asian tutkinta alkoi tiistaina 17. joulukuuta 2013, kun poliisi pidätti useita Turkin hallituksen ja Oikeus ja kehitys -puolueen keskeisiä henkilöitä. Pidätettyihin kuului muun muassa sisäministeri Muammer Gülerin, talousministeri Zafer Caglayanin ja ympäristöministeri Erdoğan Bayraktarin pojat. Ministerit erosivat virastaan skandaalin seurauksena.[2] Bayraktarin poika laskettiin sittemmin vapaaksi ilman syytettä.[3] Pidätettyinä olivat myös Halkbankin toimitusjohtaja Suleyman Aslan sekä azerbaidžanilainen liikemies Reza Zarrab.[4]
Hallituksen toimet korruptiotutkimuksen aikana ovat herättäneet pahennusta. Skandaalia seuranneena viikkona erotettiin 550 poliisia sittemmin eronneen sisäministeri Gülerin johdolla. Lisäksi toimittajilta kiellettiin pääsy poliisilaitoksille.[5] 26. joulukuuta korruptiotutkintaa johtanut syyttäjä Muammer Akkaş siirrettiin syrjään korruptiotutkinnasta, koska tämän uskottiin vuotaneen tietoja medialle ja jättäneen kertomatta esimiehilleen tukimusten etenemisestä. Akkaş oli ennen sivuuttamistaan määrännyt 30 liikemiesten ja kansanedustajien lisäpidätystä, joita poliisi ei kuitenkaan pannut toimeen. Turkkilaislehtien mukaan Akkaşin pidätysmääräys olisi koskenut myös pääministeri Erdoğaninin poika Bilalia.[6] Akkaşin mukaan jutun tutkintaan oli puututtu korkeammalta taholta ja häntä oli estetty laajentamasta tutkimuksia.[7]
Skandaali on johtanut mielenosoituksiin hallitusta vastaan ja poliisi on joutunut käyttämään kumiluoteja ja vesitykkejä mielenosoitusten hajottamiseksi. Useat poliitikot ovat eronneet protestina Oikeus ja kehitys -puolueesta. Eronneisiin kuuluu muun muassa entinen sisäministeri İdris Naim Şahin, entinen kulttuuriministeri Ertuğrul Günay sekä puolueen varapuheenjohtaja Haluk Özdalga, jotka kritisoivat vahvasti hallituksen toimia.[8][6] Kritiikkiä antoi myös virastaan eronnut ministeri Bayraktar, joka vaati pääministeri Erdoğanin eroa.[5]
Pääministeri Erdoğan on kritisoinut tutkimusta ja väittää sen tarkoituksena olevan hallinnon horjuttaminen.[4] Turkissa on esitetty väitteitä siitä että korruptiotutkimuksen taustalla olisi Fethullah Gülenin tukijat, mutta Gülen on kieltänyt olevansa asian takana.[9] Lisäksi pääministerin läheinen avustaja on epäillyt skandaalin lietsomisen saattavan olla armeijan vallankaappausyritys.[6]
Mielenosoitusten lopettamiseksi säädettiin tammikuun puolivälissä 2014 laki, joka kieltää lääkäreitä ja muita sairaanhoidon ammattilaisia antamasta ensiapua mielenosoituksissa loukkaantuneille, jos tapahtumapaikalla on myös valtiollisen terveydenhoitojärjestelmän ambulanssi. Auttajaa uhkaa jopa kolmen vuoden vankeus tai yli 700 000 euron sakko.[10]